neljapäev, november 29, 2007
pakilised koolikohustused on selleks nädalaks täidetud. homme tallinna. michael nymani kontserdile ja justfilmile. ja siis reedel ta juba hakkabki. pöfffffffffffffffff. millalgi enne seda oleks tervislik magada ka.
neljapäev, november 22, 2007
22.-24. nov tartus ÖKOMESS! tuleks uudistama minna.
teisipäev, november 20, 2007
ei just kõigist võimalikest ja võimatutest variantidest peab netiühendus otsa lõppema täpselt sel õhtul, kui on suure pika töö esitamise tähtaeg!?! loomulikult oli igasugu tehnikutel jms tegelastel selleks ajaks tööpäev ammu otsas. ei jäändki üle muud, kui poole ööni konvendis passida, samal ajal kui teised allkorrusel tantsu vihtusid. ka siin töötab kotkakeldri nipp - tuleb oma muusika valjemaks panna, kui teiste muusika! nii hakkab minustki konvendimööbel saama. muidugi - loota, et siinkirjutaja sellest olukorrast midagi õpiks (nt et ei ole mõistlik asju viimasele hetkele jätta), oleks ilmne liialdus. :P
esmaspäev, november 19, 2007
ostsin meile uued nuustikud! kaminat meil ju pole ja mullivann sauna kõrvale ei mahu.
mart kase kirjutatud ja lavastatud "perekond" nuku- ja noorsooteatris. sellel noorsooteatri poolel siis. heameel oli näha, et publikuks oli tõesti noorsugu. kuigi noorus on hukas, nagu alati, on teine noorus palju hullem. seda näitas ka nähtud etendus. kavalehel ütleb autor, et nad loodavad oma lavastusega tekitada inimestes mõtteid ja emotsioone. tulemuse järgi otsustades see ehk polegi nii väike ambitsioon. ei, me ei mõtle siin, et lavastus selleni ei küündinud. küündis küll, ja kuidas veel. pean silmas pigem seda, et tulemus oma jõulisuses annab ettekujutust sellise lihtsalt sõnastatud ambitsiooni võimalikust ulatusest. vahvaid leide nii autorilt kui näitlejatelt. igati eeskujulik koolitöö. ja võib-olla ka pisut juurde. üks toredamaid üllatusi peitus hoopis kahes lavaka näitlejatudengis (agnes aaliste ja ago soots), kellest ma pärast tänast etendust palju rohkem arvan ja tulevikus ootan. autorilt veelgi enam. :)
kes veel pole näinud, siis soovitan järelejäänud kahe etendusega (või oli neid koguni üks) kindlasti võimalust kasutada.
etenduselt astusin kõps-kõps paar sammu laialt tänavalt rataskaevu tänavale, ühest teatrist teise. aga mikspärast, sellest juba siin. koogid igatahes olid head!
mart kase kirjutatud ja lavastatud "perekond" nuku- ja noorsooteatris. sellel noorsooteatri poolel siis. heameel oli näha, et publikuks oli tõesti noorsugu. kuigi noorus on hukas, nagu alati, on teine noorus palju hullem. seda näitas ka nähtud etendus. kavalehel ütleb autor, et nad loodavad oma lavastusega tekitada inimestes mõtteid ja emotsioone. tulemuse järgi otsustades see ehk polegi nii väike ambitsioon. ei, me ei mõtle siin, et lavastus selleni ei küündinud. küündis küll, ja kuidas veel. pean silmas pigem seda, et tulemus oma jõulisuses annab ettekujutust sellise lihtsalt sõnastatud ambitsiooni võimalikust ulatusest. vahvaid leide nii autorilt kui näitlejatelt. igati eeskujulik koolitöö. ja võib-olla ka pisut juurde. üks toredamaid üllatusi peitus hoopis kahes lavaka näitlejatudengis (agnes aaliste ja ago soots), kellest ma pärast tänast etendust palju rohkem arvan ja tulevikus ootan. autorilt veelgi enam. :)
kes veel pole näinud, siis soovitan järelejäänud kahe etendusega (või oli neid koguni üks) kindlasti võimalust kasutada.
etenduselt astusin kõps-kõps paar sammu laialt tänavalt rataskaevu tänavale, ühest teatrist teise. aga mikspärast, sellest juba siin. koogid igatahes olid head!
pühapäev, november 18, 2007
lähemal ajal (eelkõige siiski 30.11 - 9.12) blogin koos pädevamate arvajatega filmide teemadel siin.
eellainetused on juba alanud.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEhWPzfqIVYkr2VIjdSuz8ymyS1JCoz4WXUhvjL2-Sbvpc4BEkZmZBhMescV1fb3Bytf9TxvRcBicW4603aYTTGHtbt4WeOziHXIBpogJ49LXobQ53wNkS9QqqBuSk31fBYnhpeG/s400/logo.gif)
reede, november 16, 2007
sain eile oma selle semestri esimese kahe ainepunkti eest nõutava panusega ühele poole. euroopa õiguse võib nüüd ära unustada. või siis mitte. justkui selle tähistamiseks ei taha töö sugugi edeneda. mille tunnistuseks on ka siinne sissekanne.
hommikul (st kell 11.45) viisin ära koduse kontrolltöö pisuhännast, mikumärdist ja juuditist. ma ei tea, kas see on juurast rikutus või mis, aga need kontrolltööd on kuidagi liiga lihtsad. milles konks on? eelmise sain A ja konksu välja ei tulnudki. küllap ta veel tuleb, eksamini on aega. tegelikult tuleb epneri tunnustuseks öelda, et ta on lihtsalt üldhariduskoolilik pedagoog ja sellel on omad võlud. eriti, kui su keskkoolist on möödas üle seitsme aasta. peaks aine kuulajate põhikontingendilt (ehk tunduvalt noorematelt) uurima, kuidas neile tundub.
jacques lassalle'i loeng tegi päevast päeva. algselt oli mul sel kellaajal plaanis istuda ühes šikis tallinna juuksurisalongis ja lasta enda peal ropu raha eest eksperimente teha. või siis lihtsalt pisut juukseotsi pügada. kuid siis tuli teade lassalle'i loengust ja moekaks näitsikuks saamine pidi kultuursuse kasvatamise lootuse ees taanduma. see oli üks neid kohtumisi, kus publik oli eestlaslikult osavõtlik - naeris kõigi õigete kohtade peal, aga sellega kogu tagasiside ka piirdus. prantslased peavad seda üldiselt ebaviisakaks, respekti puudumiseks. lassalle saab ehk oma väga paljudes maades töötamise kogemusega aru, et päris nii polnud see mõeldud, aga kohmetuma pani see teda küll. tõeline l'homme de thêatre, nagu ta end esitles, kes oskab tähtsaid asju öelda lihtsas keeles, muutumata seejuures läilaks.
nädalavahetusel on ootamas palju tööd, esimene sissepõige sleepwalkersile ja mart kase "perekond" nuku- ja noorsooteatris. ja et tln-trt marsruudil veedetud aeg mitte tühja ei läheks, siis tuleb sõita rongiga (bussis ajavad kõik asjalikud tegevused iiveldama). rongid on lahedad. eesti omad loodetavasti ka kunagi, kauges tulevikus.
hommikul (st kell 11.45) viisin ära koduse kontrolltöö pisuhännast, mikumärdist ja juuditist. ma ei tea, kas see on juurast rikutus või mis, aga need kontrolltööd on kuidagi liiga lihtsad. milles konks on? eelmise sain A ja konksu välja ei tulnudki. küllap ta veel tuleb, eksamini on aega. tegelikult tuleb epneri tunnustuseks öelda, et ta on lihtsalt üldhariduskoolilik pedagoog ja sellel on omad võlud. eriti, kui su keskkoolist on möödas üle seitsme aasta. peaks aine kuulajate põhikontingendilt (ehk tunduvalt noorematelt) uurima, kuidas neile tundub.
jacques lassalle'i loeng tegi päevast päeva. algselt oli mul sel kellaajal plaanis istuda ühes šikis tallinna juuksurisalongis ja lasta enda peal ropu raha eest eksperimente teha. või siis lihtsalt pisut juukseotsi pügada. kuid siis tuli teade lassalle'i loengust ja moekaks näitsikuks saamine pidi kultuursuse kasvatamise lootuse ees taanduma. see oli üks neid kohtumisi, kus publik oli eestlaslikult osavõtlik - naeris kõigi õigete kohtade peal, aga sellega kogu tagasiside ka piirdus. prantslased peavad seda üldiselt ebaviisakaks, respekti puudumiseks. lassalle saab ehk oma väga paljudes maades töötamise kogemusega aru, et päris nii polnud see mõeldud, aga kohmetuma pani see teda küll. tõeline l'homme de thêatre, nagu ta end esitles, kes oskab tähtsaid asju öelda lihtsas keeles, muutumata seejuures läilaks.
nädalavahetusel on ootamas palju tööd, esimene sissepõige sleepwalkersile ja mart kase "perekond" nuku- ja noorsooteatris. ja et tln-trt marsruudil veedetud aeg mitte tühja ei läheks, siis tuleb sõita rongiga (bussis ajavad kõik asjalikud tegevused iiveldama). rongid on lahedad. eesti omad loodetavasti ka kunagi, kauges tulevikus.
nädala kultuurinoppeid. "oscar ja roosamamma", rakvere teatri külalisetendus väikses vanemuises, esmaspäeval. valentin silvestrovi juubelikontsert vanemuise kontserdimajas teisipäeval. prantsuse näitleja, lavastaja ja näitekirjaniku jacques lassalle'i loeng prantsuse kaasaegsest teatrist, reedel.
teisipäev, november 13, 2007
mida me tegelikult sööme?
hakkasin ükskord uurima, mida tähendab hüdrogeenitud/hüdrogeniseeritud/tahkestatud taimerasv, mida nii paljudes toiduainetes leidub. väga halvad asjad - tekitavad transrasvhappeid, mis ladestuvad veresoontes ja soodustavad südameveresoonkonna haiguste teket. toon siin ära paar lõiku netist leitud lehekülgedelt. ei ole väga hästi seostatud. täpsema huvi korral võib ise guugeldada. :)
Hüdrogeenitud taimerasv – tahkeks muudetud taimeõli
• Kõik taimne ei ole kasulik – hüdrogeenimisel tekivad transrasvhapped
• Trans-rasvhapped on bioloogilise toime poolest lähedased
küllastunud rasvhapetele (ateroskleroos)
• Soovitus: rasvad 25-30% toiduenergiast (küllastunud ja transrasvhapped
max 10% toiduenergiast)
• Trans-rasvahapped ↑ LDL-kolesterooli (nö halb kolesterool) sama
palju kui küllastunud rasvahapped, aga erinevalt küllastatud
rasvadest ↓ HDL-kolesterooli (nö hea kolesterool) taset
• Hüdrogeenimisel muutub kergesti oksüdeeruvaks – selle
vähendamiseks lisaaineid E320, E321 (allergeenid)
• Kooretaolise ühendi saamiseks stabilisaatorid, emulgaatorid
• Piimatooted → hüdrogeenitud taimerasv ja lisaained → lapsed
• Kohuke, jäätis, šokolaad, margariin, küpsetised
• püüda vähendada toiduainete tarbimist, milles sisaldub trans-rasvhappeid: paljud margariinid, salatikastmed, majonees, pähklivõi, röstitud pähklid ja seemned, külmutatud ja pakitud eelküpsetatud road ja küpsetised, paljud suupisted, maitsestatud kohvipulbrid, mitte piima baasil valmistatud valmiskreemid ja valmismagustoidud ehk teiste sõnadega kõik toiduained, millel seisab sildil "hüdrogeenitud taimerasv".
oma tähelepanekuid. ainus söödav kohuke on lätlaste karums (mida miskipärast nimetatakse juustukeseks - selle võiks ka välja uurida, miks). kookides ja kringlites sisalduvad kreemid (nt vahukreem) koosnevad sageli just sellest hüdrogeenitud taimerasvast. üleüldse on poe ja kohvikute koogid tehtud pulbrist (st keegi ei sega enam ise tainast kokku) ja neis on ka hüdrogeenitud taimerasv sees, aga avaleti kookide koostist ju pole kusagil kirjas. paljud kartulikrõpsud koosnevad peamiselt rasvast ja sünteetilistest lõhna- ja maitseainetest ja kartuli või sibulaga on neil pistmist ainult väga vähe.
tootjatel on küll kohustus koostisse ära märkida, kui sisaldab hüdrogeenitud taimerasva, kuid keegi ei ütle KUI PALJU seda seal on. kirjutatakse nt "taimerasv, osaliselt hüdrogeenitud". no kui tootja aus ei saa olla, siis ma sellist ei osta.
kokkuvõttes - tuleb poes lugeda pakenditelt koostisi ja teha omad järeldused.
hakkasin ükskord uurima, mida tähendab hüdrogeenitud/hüdrogeniseeritud/tahkestatud taimerasv, mida nii paljudes toiduainetes leidub. väga halvad asjad - tekitavad transrasvhappeid, mis ladestuvad veresoontes ja soodustavad südameveresoonkonna haiguste teket. toon siin ära paar lõiku netist leitud lehekülgedelt. ei ole väga hästi seostatud. täpsema huvi korral võib ise guugeldada. :)
Hüdrogeenitud taimerasv – tahkeks muudetud taimeõli
• Kõik taimne ei ole kasulik – hüdrogeenimisel tekivad transrasvhapped
• Trans-rasvhapped on bioloogilise toime poolest lähedased
küllastunud rasvhapetele (ateroskleroos)
• Soovitus: rasvad 25-30% toiduenergiast (küllastunud ja transrasvhapped
max 10% toiduenergiast)
• Trans-rasvahapped ↑ LDL-kolesterooli (nö halb kolesterool) sama
palju kui küllastunud rasvahapped, aga erinevalt küllastatud
rasvadest ↓ HDL-kolesterooli (nö hea kolesterool) taset
• Hüdrogeenimisel muutub kergesti oksüdeeruvaks – selle
vähendamiseks lisaaineid E320, E321 (allergeenid)
• Kooretaolise ühendi saamiseks stabilisaatorid, emulgaatorid
• Piimatooted → hüdrogeenitud taimerasv ja lisaained → lapsed
• Kohuke, jäätis, šokolaad, margariin, küpsetised
• püüda vähendada toiduainete tarbimist, milles sisaldub trans-rasvhappeid: paljud margariinid, salatikastmed, majonees, pähklivõi, röstitud pähklid ja seemned, külmutatud ja pakitud eelküpsetatud road ja küpsetised, paljud suupisted, maitsestatud kohvipulbrid, mitte piima baasil valmistatud valmiskreemid ja valmismagustoidud ehk teiste sõnadega kõik toiduained, millel seisab sildil "hüdrogeenitud taimerasv".
oma tähelepanekuid. ainus söödav kohuke on lätlaste karums (mida miskipärast nimetatakse juustukeseks - selle võiks ka välja uurida, miks). kookides ja kringlites sisalduvad kreemid (nt vahukreem) koosnevad sageli just sellest hüdrogeenitud taimerasvast. üleüldse on poe ja kohvikute koogid tehtud pulbrist (st keegi ei sega enam ise tainast kokku) ja neis on ka hüdrogeenitud taimerasv sees, aga avaleti kookide koostist ju pole kusagil kirjas. paljud kartulikrõpsud koosnevad peamiselt rasvast ja sünteetilistest lõhna- ja maitseainetest ja kartuli või sibulaga on neil pistmist ainult väga vähe.
tootjatel on küll kohustus koostisse ära märkida, kui sisaldab hüdrogeenitud taimerasva, kuid keegi ei ütle KUI PALJU seda seal on. kirjutatakse nt "taimerasv, osaliselt hüdrogeenitud". no kui tootja aus ei saa olla, siis ma sellist ei osta.
kokkuvõttes - tuleb poes lugeda pakenditelt koostisi ja teha omad järeldused.
reede, november 09, 2007
portugali filminädalast jõudsin vaid viimasele filmile. aga see oli selle eest väga hea film! alice. film kadunud lapse vanematest. väga oskuslikult kujundatud pilt inimpsüühika keerdkäikudest. alles pärast hakkasin mõtlema, et kordagi ei räägitudki, kuidas see väike tüdruk ära kadus. aga kogu sümdmuste kulg oli niimoodi üles ehitatud, et filmi vaadates seda küsimust ei tekkinudki. sisu edasiandmise kohalt ei olnudki see oluline. igas teises filmis oleks sellise info puudumine mind ilmselt kohe häirima hakanud ja jäänud, aga siin tuleb imetleda režissööri oskusi. näitlejate omi ka.
ma olen kogu aeg arvanud, et ei tea EList midagi. või heal juhul tükikesi siit, teisi sealt, aga et süsteemita on need tükid kasutud. tänases eriseminaris tundus siiski kõik räägitu jälgitav ja suhteliselt elementaarne. vahest polegi asi nii hull. vähemasti seni, kuni MINULT konkreetseid küsimusi ei küsita. ;)
neist teadmistekildudest süstematiseerituma pildi loomiseks tuleks lihtsalt ise vaeva näha, lugeda ja uurida. asjaga tegeleda. aga sama tuleks teha ka kunstiajaloos, teatriajaloos, üldajaloos, prantsuse keeles ja kultuuris, hispaania keeles, muusikas jne-jne. ja muidugi rahvusvahelises õiguses.
selliste asjade puhul räägitakse, et kes palju teeb, see palju jõuab. justkui oleks siin kõigil võrdsed võimalused. mõnel on ikkagi võrdsemad. teised püüavad lihtsalt inimesed olla ja sellega leppida.
neist teadmistekildudest süstematiseerituma pildi loomiseks tuleks lihtsalt ise vaeva näha, lugeda ja uurida. asjaga tegeleda. aga sama tuleks teha ka kunstiajaloos, teatriajaloos, üldajaloos, prantsuse keeles ja kultuuris, hispaania keeles, muusikas jne-jne. ja muidugi rahvusvahelises õiguses.
selliste asjade puhul räägitakse, et kes palju teeb, see palju jõuab. justkui oleks siin kõigil võrdsed võimalused. mõnel on ikkagi võrdsemad. teised püüavad lihtsalt inimesed olla ja sellega leppida.
kolmapäev, november 07, 2007
potter viis ära varblase ja keeras korgid välja. sügavmõtteline lause. kuid kohus seda arvesse ei võta.